Europa+från+mitten+av+1800-talet+fram+till+andra+världskriget


 * Andra halvan av 1800-talet fram till andra världskriget **

Mot slutet av 1800-talet föds socialismen. Makten förskjuts från monarkin till en folkvald församling. Politiska partier grundas. I nästan alla länder skapas ett konservativt/samhällsbevarande parti och ett radikalt, samhällskritiskt parti. Karl Marx och Friedrich Engels skrev 1848 Det kommunistiska manifestet och Marx färdigställde sin avhandling Das Kapital 1867. I många länder organiserade sig arbetarna i fackföreningar och inledde ett samarbete med socialdemokraterna. 1864 bildade arbetarrörelserna en internationell sammanslutning, delvis byggd på Marx idéer. Kring sekelskiftet blev 1 maj arbetarnas dag.

Industrialiseringen skapade en enorm klyfta mellan fattiga och rika. Folk slet ihjäl sig och klarade knappt av att tjäna ihop till livsuppehället. Protester tillsammans med organisering av arbetarna ledde till förbättringar och barnarbete förbjöds. Regler fastslogs hur lång arbetsdagen fick vara och säkerhetsåtgärder vidtogs i fabrikerna. Hälsovådliga kvarter revs, Paris fick ett kloak- och vattenförsörjningssystem som gjorde att staden blev som ny. Lagar om social omsorg började uppstå.

Kvinnans frigörelse påbörjades mot slutet av 1800-talet. Från att ha varit fast i hemmet började hon ges vissa rättigheter. Hennes genomsnittsålder ökade och i Storbritannien fick en gift kvinna själv bestämma över sin egen förmögenhet. I Sverige fick kvinnorna rösträtt 1919.

På 1800-talet övertog maskinerna och den industriella massproduktionen över hantverket. Föremålen eller produkterna var ofta fantasilösa, runda eller fyrkantiga. De utgav sig inte för att vara något annat än vad de var, nämligen funktionella. Föremålen var själlösa och kalla hävdade många. Hantverkstraditionerna ödelades och gillena och skråna upplöstes. På 1890-talet myntades begreppet ”Art Nouveau” dvs ny konst. Art Nouveau, eller jugendstilen, som den också kallades, var ingen enhetlig stil utan kan sägas vara ett samlingsbegrepp för en rad olika stiluttryck som samtidigt uppkom på olika platser. Belgien, Österrike och Katalonien brukar anges som de mest betydande regionerna för jugendstilens framväxt inom arkitekturen.

Namnet antyder att stilen uppfattades som en brytning med traditionell formuppfattning. Detsamma gäller för det katalanska namnet på rörelsen: Modernisme. I Tyskland kom stilen att benämnas Jugendstil, i de nordiska länderna förkortad till //Jugend//, efter en tidskrift med samma namn. I Italien kallades stilen för Stile floreale, vilket bäst beskriver hur den tog sin inspiration från naturens oregelbundna och organiska former, men i stiliserad form. Enskilda arkitekter letade bland tidigare stilarter för att hitta något som kunde ge det moderna, själlösa liv. Man smyckade ut byggnaderna med en naturalistisk ornamentik som utmärks av slingrande linjer och blom- och växtmotiv. De enkla, böljande linjerna i japansk konst var en inspirationskälla. Även andra asiatiska drag märks.

Tåget var först. I och med att tåglinjerna byggdes ut kunde folk färdas på ett helt nytt sätt. Sedan kom telegrafen och därefter telefonen som gjorde det lättare att få reda på saker och ting. 1866 blev det möjligt för europeer att timme för timme få reda på hur det stod till på den stora Wall Street-börsen i New York. Tiden började helt plötsligt att bli viktig. Den som skulle köpa eller sälja kunde nu snabbare få kunskap om priserna och var det var lättast att sälja. En ny rastlöshet växer fram som sprider sig utanför städerna.
 * Teknologin förändrar livet **

Impressionisterna
 * Bildkonsten **

▪ Målningstekniken är ofta skissartad med kraftig penselföring. Målarna använder grova synliga penseldrag eller färgfläckar. Detta skiljer sig mycket mot tidigare stilar där man försökt fånga små detaljer och göra färgfält med fina toningar. ▪ Målarna börjar använda färger på ett nytt sätt, bland annat för att måla ljus och skuggor. Då man tidigare oftast hade skildrat skugga genom att göra ytan svartare började impressionisterna använda komplementfärger skuggor kunde exempelvis målas blå som kontrast mot de ljusa ytorna som kunde vara ljust gula.
 * Impressionism** är en konstriktning inom måleriet som uppstod i Frankrike på 1870-talet och som 1900 dominerade den europeiska målarkonsten. Det är främst två ting som karakteriserar impressionismen:

Benämningen “impressionism” härrör från Claude Monets målning ”Impression” - ”Soluppgång” (1872).

Impressionisternas intåg blev startskottet för revolt och opposition mot konstakademierna runt om i Europa. En ny ung generation konstnärer ville ha förnyelse och bättre utbildning. Från att måleriet skett inne i ateljéerna gick nu konstnärerna ut i naturen och målade sina ögonblicksbilder, med inspiration från fotografiet. De strävade efter att fånga stunden, nuet. De skapade en helt ny rumskänsla än tidigare med hjälp av sina kraftiga färgkontraster. Man ser inte varje föremål för sig utan ljuset och alla färger skapar en helhet.

Unga konstnärer ställde ut sina tavlor hos fotografen Nadar i Paris 1874. Kritiker hånade bilderna och kallade dem ”ögonblickskonst” och i och med det var impressionismen född. Ordet var menat som ett skällsord men Monet tyckte att det var ett bra ord eftersom det var ögonblicket de ville försöka fånga.

Andra kända impressionister är bl a Renoir, Degas, Skagenmålare såsom Peder Severin Kröyer m fl.

Cezanne, van Gogh och Gauguin, andra halvan av 1800-talet.
 * Från intryck till uttryck **


 * Paul Cezanne ** utvecklade måleriet från det skimrande och oklara till det enkla och klara. Han bröt ner perspektivet och såg världen på ett nytt sätt. Han avbildade inte, utan han ordnade färg och form på duk. Han var otroligt talangfull och kunde mer än väl avbilda, men Cezanne ville berätta och få fram sin egen upplevelse av motivet. Han kom att kallas för den moderna konstens fader.

Målningarna som gjort honom känd målades under hans tre sista år. Han skapade enkla, färgstarka bilder. Han var helt upptagen med att fånga upplevelserna han hade som han beskrev med breda, tydliga penseldrag. Han såg det vackra i de vardagliga tingen.
 * Vincent van Gogh ** var född i Holland med en längtan efter att bli konstnär. Han fick inget större gensvar på det han gjorde, vilket gjorde honom mer och mer deprimerad. Han tillbringade långa perioder på sinnessjukhus. Däremellan målade han, men frisk blev han aldrig. Det slutade med att han tog sitt liv.

Van Gogh bjöd hem en annan konstnär, **Paul Gauguin**, till Sydfrankrike, men de båda konstnärerna blev osams och Gauguin flydde därifrån då van Gogh gav sig på honom. Gauguin ville skapa något nytt som var starkt och lidelsefullt. Han målade enkla, nästan primitiva tavlor i starka färger. Han brydde sig inte om att figurerna såg platta ut. Dessa tre konstnärer var ganska ensamma män utan större hopp om att bli förstådda.

Under 1800-talet förlorade kyrkan sin makt. Religion blev en privat angelägenhet för den enskilde individen. I Frankrike skiljdes kyrkan från staten redan 1905. Denna förändring stärktes av den tyska bibelkritiken som hävdade att Jesus inte var Guds son utan en vanlig människa, fast en väldigt begåvad sådan. Naturvetenskapen gjorde sitt intåg! Sekulariseringen reducerade bibeln till en vanlig bok med Jesus som romanhjälte. Religionen hade inget samband med den verkliga världen som handlade om förnuft, politik, ekonomi och vetenskap.
 * Sekularisering och religionskritik **

Många vetenskapliga upptäkter gjordes under andra hälften av 1800-talet såsom insikter och kunskaper om nya planeter och om universums ofattbara storlek, elektriciteten, åskledaren, de elektromagnetiska vågrörelserna som gav upphov till telegrafin och ljudradion, energi och termodynamiken (= läran om värmets natur och dess omvandling till andra energiformer.), vaccinet med mera.

Kring sekelskiftet var Europa världens stormakt och framtiden såg ljus ut. Alla viktiga beslut fattades i London, Paris, Berlin, Wien och Sankt Petersburg. Alla kolonierna gjorde Europa rikt. Europa hade de största arméerna. Järnvägsnätet byggdes ut och skapade snabba förbindelser och snabb frakt av varor, material och människor. Bilen, flygplanet och filmen uppfanns. Tron och förväntningarna på tekniken ökade. ”La Belle Èpoque” kallades tiden mellan 1890-1914. Den var vacker, ljus och full av möljigheter!
 * 1900-talet **
 * Tiden fram till andra världskriget **

År 1901 instiftades fredspriset efter ett testamente av dynamitens uppfinnare, Alfred Nobel. Det var ett uttryck för vad många önskade sig EN LÅNGVARIG FRED. Representanter för de olika länderna träffades för att ingå fredsavtal. Men under ytan pyrde det! 1914 mördade en nationalistisk serb det ungersk-österrikiska tronföljarparet. Detta ledde till misstankar oh oroligheter och slutade med att Österrike förklarade krig mot Serbien. Ryssland lovade sitt stöd till Serbien och angrep Österrike och Tyskland. Det första världskriget hade brutit ut. Modern teknologi användes, kanoner med lång räckvidd, maskingevär, handgranater, giftgas, jaktplan, bombplan, ubåtar. Förlusterna var enorma! Krigsentusiasmen övergick så småningom i krigsleda. Kampmoralen sjönk, tyskarna bakom fronten strejkade. I Ryssland ledde myterier, demonstrationer och strejker till att tsaren avgick 1917. En provisorisk regering bildade en borgerlig republik. Därefter utbröt oktoberrevolutionen och bolsjevikerna tog över. Den ryska revolutionen var ett faktum. Samma år gick USA in i kriget och Tyskland blev krigets stora förlorare. 8 miljoner människor hade då dödats.

Nu var drömmen om en varaktig fred starkare än någonsin, men fortfarande pyrde det under ytan.
 * Versaillesfreden ** var det fredsavtal som slöts efter första världskriget mellan västmakterna (Ententen) och Tyskland i juni 1919 Versailles, exakt 5 år efter skotten i Sarajevo. Krigshandlingarna mellan Tyskland och ententen hade upphört i november 1918 i samband med att vapenvila undertecknats. I se månader efter detta skedde förhandlingar på den segrande sidan som Tyskland sedan tvingades att skriva på. Ett färdigskrivet fredsavtal utan förhandlingar med andra ord. Detta hårda villkor som fredsavtalet kom till på har setts som en av anledningarna till den tyska revanschismen på 1920- och 1930-talen och det nationalsocialistiska maktövertagandet som i sin tur ledde till andra världskriget.

Ryssland blev kommunistiskt och den radikala arbetarrörelsen i väst hoppades att en liknande revolution som den i Ryssland skulle ske också hos dem. Andra fruktade en sådan utveckling. I Italien marscherade fascistledaren Benito Mussolini mot Rom. Fascisterna ville inte bara hejda kommunismen utan var också emot den parlamentariska demokratin. De ville ha ett starkt och handlingskraftigt Italien. Mussolini tog makten 1922, startade program mot arbetslösheten och fick ett väldigt folkligt stöd. Tio år senare, 1932, fick Hitler makten i Tyskland. De var bittra över den försmädliga freden som de fått och ville vinna tillbaka landområden. Kravet på ”Lebensraum” (livsrum) ropades ut.

År 1900 skrev den österrikiske läkaren Sigmund Freud boken ”drömtydning”. Han försöker förklara de själsliga orsakerna till olika sjukdomar. Han skiljer mellan det medvetna och det omedvetna. I det omedvetna kan det finnas lagrade minnen och konflikter som människan själv inte är medveten om men som påverkar beteendet. Detta omedvetna kommer lättast fram i drömmarna, i förklädd form, men kan också komma fram i felsägningar och i handlingar (därav det myntade uttrycket ”Freudiansk felsägning”). Dessa tankar kom inte bara att påverka läkare och psykologer över hela världen, utan även konstnärerna. Freuds idéer utmanade dem och inspirerade dem att leta fram det omedvetna hos sig själva och använda det som råmaterial i sitt eget arbete. Den moderna psykoanalysen såg dagens ljus. Freuds tankar påverkade kulturen i alla avseenden. De rörde verkligen om!
 * Freud och det omedvetna **

Ungdomens årtionde, jazzmusik från de svartas kvarter, unga flickor uppförde sig friare, festkultur, det var tråkigt att tänka på morgondagen. Livet i USA blev mode i Europa. Charleston blev dansen som alla ville dansa, knäkorta klänningar och cigaretter i munstycke var det som de djärva unga flickorna skulle ha. Gossflickan som ideal uppstod ”la garcon”. Ungdomens uppror mot de äldre.
 * Det glada 20-talet i USA **

Flera nya medier såg dagens ljus under den här tiden, ett av dem var radion. Tidningen genomgick en dramatisk förändring. Innan hade de varit seriösa informationsförmedlare. I USA tog starka affärsintressen över tidningarna och ändrade stil på dem helt och hållet. En nyhet blev en story och i konkurrens om läsarna så blev det viktigare och viktigare att göra innehållet underhållande och intressant. Tecknade serier hjälpte upp försäljningen. En ny genre hade skapats och allt gick i en rasande fart. Utgångspunkten för många serier var amerikansk, folklig humor. Kringresande grupper hade i många år underhållit folk med slap-stick komedier. Skådespelare föll ner för trappor, ner i tunnor och falluckor etc. Serien ”Knoll och Tott” blev den allra första jättesuccen. Radion påverkades av tidningarna och formen där blev också muntlig och underhållande. Lätta musikshower med småpratande programledare.

Arkitekter runt om i världen började under 1920-talet använda helt nya formspråk och förkastade därmed helt traditionellt arkitekturtänkande och de historiska stilarna. Ljus och luft är nödvändigt för god hälsa sade samtidens läkare. Fönstren blev stora, husen fick altaner, takträdgårdar och balkonger. Väggarna var enkla ytor, byggnadsmaterialet var järn och betong. Enkelt, billigt och praktiskt. Det viktiga var att bygga utifrån husägarens behov. Ett praktiskt väl genomtänkt hus där rummen och funktionen var det viktigaste, inte utseendet. Hus skulle enligt de funktionalistiska doktrinerna utformas helt och hållet utifrån sin //funktion//; att som tidigare komponera och smycka ut fasader med klassiska förebilder ansågs förlegat. De nya husen fick släta, ljusa, oftast putsade och odekorerade fasader, platta tak och lådaktiga volymer uppbyggda av grundläggande geometriska former (kub, rätblock, cylinder etc ) Louis Sullivans devis Form Follows function, form följer funktion, brukar framhållas som en viktig inspirationskälla för funktionalisterna. De funktionalistiska idéerna omfattade strängt taget ett program för att förändra världen, från samhällssystemet till stadsplanering, arkitektur, möbler och vardagsföremål i hemmet. Det fanns en stark tilltro till utveckling och framåtskridande. Bilden av framtiden var ljus och positiv. Tankarna byggde på övertygelsen att man genom rationellt tänkande och logisk problemlösning skulle kunna skapa bättre levnadsvillkor för människorna. Många funktionalistiska arkitekter stod politiskt på vänsterkanten och menade att yrkeskåren borde ta ett större socialt ansvar. Arkitektens uppgift skulle främst vara att arbeta för att alla människor fick en god bostad och en bra livsmiljö. I boken "Le Masion Des Hommes", av Le Corbusier, står att bostäderna och staden "var för religionen, borgerskapet, kungahuset. Det var inte för människan." För att få in mycket ljus i lägenheterna var idealet att bygga så kallade smalhus, det vill säga hus som bara var åtta meter djupa. Samtidigt strävade man efter att göra fönsterytorna större och de traditionella spröjsarna som inte fyllde någon funktion försvann. Lägenheterna skulle helst ha balkonger. För att skapa ytterligare möjligheter att vistas utomhus byggde man ibland takterrasser, vilket man menade var ett bättre sätt att utnyttja taken, jämfört med traditionella lutande sadeltak. Med de helt släta och odekorerade putsytorna ville man också frammana ett industriellt byggande. Hus skulle helst inte längre byggas på traditionellt sätt utan kunde betraktas som strukturer som tillverkades och monterades maskinellt. De helt släta fasaderna bidrog till att husen fick en mer immateriell och okroppslig karaktär; väggar blev till ytor istället för murar, något som förstärktes av att fönstren ofta placerades i hörnen. Olika funktioner lokaliserades gärna i mer eller mindre fristående byggnadsdelar vilket kunde resultera i asymmetriska och uppbrutna byggnadskroppar som återspeglade planlösningen.
 * Arkitektur och bildkonst **
 * Funktionalismen,** vardagligt även kallad //funkis//, är en stil inom arkitektur stadsbyggnadskonst och formgivning främst under 1920- och 30-talet. Benämningen används ibland för hela den moderna epoken fram till postmodernismens genombrott under 1970-talet.

Edvard Munch ”Jag överdriver hårets blondhet, tar orange, kromgult och citrongult, och bakom huvudet målar jag inte den tråkiga väggen utan oändligheten. Käre vän, publiken kommer bara att se en karikatyr i den här överdriften, men vad spelar det för roll för oss?” Skrev van Gogh om en av sina tavlor.
 * Expressionismen**

Det är dessa överdrifter som blir kakaktäristiska för den nya stilen – expressionismen – vars föregångare van Gogh var. En av de stora expressionisterna var den norske målaren Edvard Munch. Han uttrycker känslor med hjälp av linjer, färger och former. Hans bilder är dramatiska. Samtiden skrämdes av hans tavlor. De var ett hot mot skönheten, men för Munch var inte skönheten i tavlan ett mål. Ett skrik av rädsla är aldrig vackert, sa han som försvar till sin målning ”skriket” Expressionisterna fick störst utbredning i Tyskland. De målade det fula, mänskliga lidelser, fattigdom, våld, lidande. Då nazisterna tog makten gick de till kamp mot denna konst. Tavlorna beslagtogs och konstnärerna flydde.

En tysk expressionist vid namn Emil Nolde fortsatte dock att måla i smyg. Istället för att fortsätta att måla i olja, då han kunde bli påkommen eftersom olja och terpentin luktar ganska starkt, målade han sina expressionistiska målningar i akvarell istället. Denna period i hans konstnärsskapande kom att kallas hans tysta period.


 * Picasso och kubismen**

Pablo Picasso var ett underbarn, en fantastisk tecknare som behärskade mer eller mindre alla tekniker. Han fascinerades av det som samtiden kallade för primitiv konst. Han inspirerades bl a av Cezanne. Under hans kubistiska period tog han isär föremålen och betraktade dem från flera håll samtidigt. Målet var inte att måla det som syntes utan det som han själv fäst sig vid i motivet. De delar av ett motiv som intresserade honom målade han och det som var karaktäristiskt för motivet överdrev han. Picassos tavlor kan ofta betraktas som en lek med element från verkligheten. Detta är något av huvudtanken i kubismen.

Kubismen är en konstriktning som bygger sina bilder av geometriska förenklade former. En figur, ett ansikte, tas isär och sätts ihop igen med lekens logik – vad är mest intressant och hur kan man överraska? Picasso däremot menade att han inte experimenterade utan han hittade, sa han. Picasso slog sig aldrig till ro med detta formspråk. Han arbetade med olika tekniker och med olika material. Han experimenterade med skulpturer. Ett tag arbetade han bara med keramik. Under andra perioder gjorde han enkla streckteckningar i grafiska tekniker, han hade sin blåa period och sin rosa period då han enbart använde sig av dessa kulörer i sitt skapande.

Schweizisk målare Imponerades av de kubistiska tavlorna och började arbeta på att hitta helt nya vägar till bilden. Han jobbade med streck, färg och former tills han tyckte att han hade hittat en balans i bilden. Först då såg han motiv, ting från verkligheten och kunde fullborda målningen. För honom var det kopiering att ”måla av” eller ha ett befintligt motiv. Bilder borde enligt honom skapas genom konstnären och arbetet med former och linjer.
 * Paul Klee**

Utvecklingen under 1900-talet var inte en rak linje från det realistiska till det abstrakta måleriet. Bildkonsten har istället präglats av att nya stilriktningar ständigt har uppstått.


 * Henri Rousseau** tex kunde ingenting om målarknep och hade inte lärt av impressionister eller någon annan. Han målade för sin egen skull och bilderna var ofta detaljerade, gestalterna kunde ofta vara helt felaktiga, men det gjorde ingenting. Hans bilder är dröm- och fantasibilder. Tavlorna är konkreta och suggestiva återgivelser av drömmar.

Ryssen **Marc Chagall** kom till Paris från den ryska landsbygden och behöll minnena därifrån livet igenom. Hans landskap med fiolspelare, kor, småhus i klungor, är minnen från barndomen där det lekfulla och fantastiska går hand i hand.


 * Gustav Klimt** var en av de unga konstnärerna i Wien som var i opposition mot den borgerliga 1800-talskulturen. Denna samling konstnärer som gick under namnet ”**konstnärsgruppen**” öppnade en permanent utställningsbyggnad i Wien. På fasaden står det med guldbokstäver: Der Zeit ihre Kunst, der Kunst ihre Freiheit” (Åt tiden dess konst, åt konsten dess frihet) Verkligheten var intryck, impressioner, och inget annat. Han var en impressionist som kom att förebåda den expressionistiska inriktningen i Wien, såsom **Egon Schiele** och **Oskar Kokoschka**.

Parallellt med att begreppet //entartet// tillämpades på bildkonsten talade man också om //entartete Musik//, varmed främst avsågs modern konstmusik men även jazz. Som en uppföljning till konstutställningen i München ordnades år 1938 också en motsvarande utställning över musik i Dusseldorf. Personer som nazisterna pekade ut som representanter för entartete kunst är bland annat Max Beckmann, Marc Chagall, Otto Dix, Vasilij Kandinskij, Ernst Ludwig Kirchner, Paul Klee, Oskar Kokoschka, Käthe Kollwitz, Franz Marc, Otto Mueller och Emil Nolde.
 * Entartete Kunst ** ”degenererad konst", "urartad konst") var ett begrepp som användes i Nazityskland för att officiellt svärta ned moderna och avantgardistiska eller judiska konstnärer. Deras konstverk visades till allmän bespottelse på en utställning med namnet //Entartete Kunst//, som öppnades i Munchen 1937.

Filmen föddes den 28 december 1895 då bröderna Lumiere hade sin första filmvisning i Lyon i Frankrike. Filmen hade utvecklats ur fotografiet, och det tog många år att lösa tekniken kring rörlig film. Film blev snabbt underhållning för människorna. Inträdet till biograferna var dyrt, men man fick se något nytt som man aldrig kunnat drömma om. Besökarna var dock en förutsättning, så man insåg snabbt att det inte fick kosta för mycket. Skulle producenterna ha råd att göra film så måste många gå och se den för att få tillbaka de pengar som investerats i produktionen. I början filmade man bara en händelse, tex ett inkommande tåg till en tågstation. Detta räckte inte i längden. Man ville ha en handling. Därför skapades den berättande filmen. Den första hette ”Det stora tågrånet” och hade premiär i USA 1903. Film var något helt annat än teater. En film bestod inte av en massa scener som på teatern utan av ”klipp”. De som skapade film var tvungna att hitta lösningar hur man skulle behärska det nya mediet. Hur skapar man sammanhang mellan klippen? Hur visar och berättar man att tiden går? 1913 kom **Charlie Chaplin**. 1925 gjorde han jättesuccén ”Guldfeber”. Under de här åren utvecklades filmen explosionsartat. Den första ljudfilmen hade premiär i Amerika 1927 och hette ”Jazzsångaren”. 1931 gjorde den kända tyska regissören **Fritz Lang** sin första talfilm som hade titeln ”M”. Lang var **expressionist** och hans viktigaste medel var ljus och skugga. En klassisk film som Lang har gjort heter ”Metropolis” och handlar om ett fantastiskt framtidssamhälle med svindlande perspektiv och hemska och monstruösa byggnadsverk. Filmproduktionen blev storindustri i Amerika. Hollywood tillverkade drömunderhållning – exotiska schejker, farliga sjörövare, sköna och mystiska män till häst. Kvinnorna var slanka, ljusa, drömmande. En av dem kom från Sverige, Greta Garbo. De stora filmmogulerna försökte dra till sig talanger från andra länder och andra konstarter. Alfred Hitchcock kom från England. Romanförfattare som William Faulkner sattes att skriva filmmanus. John Ford regisserade en av de första westernfilmerna ”Diligensen”. 1941 kom Orson Welles ut med den kända filmen ”Citizen Kane”. Den handlar om en tidningsman som vinner hela världen men förlorar sin själ. Den store mannens ensamhet skildras i överraskande vinklar, djärva bildkast och en säker blandning av dokumentärfilm och episk film.
 * Filmen**


 * Idéhistoria**

Kritik mot det naturvetenskapliga sättet att se på världen ökade strax före sekelskiftet. Människan är något mer än bara en maskin. Man började intressera sig för mänskliga egenskaper såsom intuition. Känsla och vilja. Mycket av det som debatterades hade sina rötter långt ner i 1800-talet, och många filosofers tankar återupptäcktes.
 * Schopenhauer och viljefilosofin**
 * Arthur Schopenhauer** var en tysk filosof som var inspirerad av Kant och indisk filosofi. Han var ingen framstegsoptimist utan menade att om vi betraktar oss själva och vårt innersta väsen så uppfattar vi en ständig strävan, en livsvilja som är outsläcklig. Denna vilja är inte positiv, den är inte fri och vi lurar oss själva hela tiden när vi försöker förverkliga ideal som redan på förhand är ouppnåeliga. Denna pessimistiska livsfilosofi mynnar ut i en återösningslära. På tre vägar kan människan befria sig från den negativa livsviljan: genom estetisk kontemplation, genom medlidande och strävan efter att lindra andra människors nöd och lidande, samt genom att leva sketiskt och förneka allt det jordiska. Endast den sistnämnda vägen leder till fullständig förlossning, Nirvana, det fullkomlig intet, som ger själen ro och skänker människan den högsta lycka som är möjlig att uppnå.

Friedrich Nietzsche menade tvärt om att i grund och botten är livsviljan god, inte ond, och den är en vilja till makt. Han utvecklade idén om övermänniskan, som i kraft av sin överlägsenhet kan styra sin och andras tillvaro genom viljan. Samhällen skapas genom att de svagare individerna tvingas till underkastelse av den starkare.
 * Nietzsches övermänniskoideal**

Det är först i nutid som Sören Kierkegaard har blivit internationellt känd. Han anses vara existentialismens fader. Han såg människans tillvaro som ett val mellan tre olika livsvägar: den estetiska, den moraliska och den religiösa. För esteten, som lever i nuet, är stundens njutning det väsentligaste. Det moraliska valet innebär att ta ett personligt och moraliskt ansvar och ha en medvetenhet om samhällsproblemen. Den religiösa vägen betyder en total hängivenhet åt den kristna tron men den räddar också individen från ångest. Det Kierkegaard menar med vår existentiella situation handlar alltså om att välja livsväg och fullt ut acceptera den form av liv som den valda livsvägen erbjuder.
 * Kierkegaard – existentialismens föregångare**

Helt nya tankar och rön lades fram av Albert Einstein i sin ”allmänna relativitetsteori” som bevisade att Newtons begrepp måste omprövas. Den allmänna relativitetsteorin har revolutionerat vår uppfattning om tid och rum. En annan konsekvens av relativitetsteorin är vår uppfattning om massaökningen. Enligt den ökar ett föremåls massa med hastigheten. Vid ljusets hastighet blir massan oändligt stor. Det betyder att ingenting kan färdas lika fort som ljuset. Einstein bevisade att materia kan omvandlas till energi, och energi till materia. Vid en atombombsexplosion åskådliggörs de ofattbara energimängder som uppstår vid omvandlingen till energi. Einsteins sammanlagda vetenskapliga arbete hör till de största som en ensam forskare utfört. Han fick Nobelpriset 1921.
 * Einsteins relativitetsteori**